Az opera és a dráma főbb különbségei 
      Katona József drámája feltűnően különbözik Erkel Ferenc operájától. Az első különbség, amit megemlíthetnénk, hogy az opera helyszíne a visegrádi királyi vár, míg a dráma az esztergomi várban játszódik. Úgy véljük, ez azért lehet így, mert a fellegvár kiemelkedő központja volt a magyar királyoknak, emellett meglehetősen közel helyezkedik el Esztergomhoz, II. András királyi udvarához. Látványos eltérés továbbá, hogy míg a dráma öt felvonásból épül fel, addig az Erkel-opera „csupán” háromfelvonásos. Ennek ellenére az opera hatásosabb lehet, mint a dráma, mert a színpadi hatás közvetlenebb és intenzívebb, mint az olvasás, és a színházi közönség vegyesebb, mint az olvasók. 
   A másik lényeges eltérés, hogy a dráma Előversengése (a prológus) szerelmi drámát sejtet az olvasókkal – talán épp a cenzúra félrevezetése végett…? –, hiszen megtudjuk, Ottó miként akarja elcsábítani Bánk fiatal feleségét, Melindát, ezzel szemben az opera nyitánya a királyi palotában ünneplő vendégekből álló kórust mutatja be. A vidám hangulatot csak Petúr kifakadása zavarja meg. Háborog, amiért a királyné és hívei két kézzel szórják a pénzt. Petúr keserű bordalt énekel, majd elmondja a népnek, hogy hazahívta Bánkot, hogy a nagyúr végre saját szemével lássa, mi folyik az udvarban.
     A mű különbözik az operától abban is, ahogy Melinda halálát bemutatják a szerzők.  A drámában ugyanis Ottó emberei felgyújtják Bánk vidéki házát, így Melinda a tűzben meghal, ám gyermeke életben marad, mert őt Bánk Mikhálra bízta. Viszont a zenedrámában Melinda a Tisza partjára érkezik. Katonánál hiába keressük, csak az Erkel-opera szövegkönyvében szerepel a Tiszta parti jelenet. Ebben a részben Melinda megőrül, elméje egyre zavarosabb, lelke egyre jobban háborog. Egy madárról hallucinál, akit el akar hessegetni, majd egy gerlepárról énekel. Melinda megőrül, és mintha látomásai lennének, a folyóba sétál kisfiával együtt, s mindketten meghalnak.

	Kedves Drága Úr!
	Mélységes megtiszteltetés számomra, hogy a zeneszerző Úr a magam személyére gondolt,  amikor is szövegkönyvírót keresett a Bánk bán operaváltozatához. Ahogy 
azt egy korábbi levelemben is írtam, elvállalom a munkát, mivel ez a dráma egy kiemelkedő műve a magyar irodalomnak, ehhez kétség sem fér. Azonban a magam véleménye szerint az opera szövegkönyvében szükségszerű némi változatást végrehajtanom a siker érdekében.
Először is, a mű nyitányának megváltozatását érzem szükségesnek. Ennek oka, hogy
 az	    eredeti mű, a Katona József drámaíró Úr által megírt darab Ottó és 
Biberach beszélgetésével kezdődik, ami egy tökéletes írói csel az olvasó félrevezetéséhez, miképp a drága olvasó ez által azt hiheti, hogy egy szerelmi drámát olvas. Ezzel szemben a magam véleménye szerint az operának Petur bordalával kellene kezdődnie, mivelhogy szükségszerűtlen szerelmi művet imitálni - ezzel szemben fontosnak találom Petur 
haza iránt érzett hűségét hangsúlyozni.
Másodjára,  bár ez a fenséges dráma öt felvonsában meséli el a történetet, úgy gondolom, hogy az opera csupán három felvonás terjedelmű kellene, hogy legyen. Erre magyarázatom, hogy a nézőseregnek élvezetesebb lehetne a rövidebb ideig tartó előadás- természetesen úgy, hogy minden fontos elemet tartalmazna a rövidebb változat is a cselekémnyből.
Végül pedig Melinda halálának történését gondolom szükségszerűen megváltoztatni. A drámában a szereplő tűz álatli halálban veszti életét, azonban arra az elhatározásra jutottam, hogy az operában nagyobbb hangsúlyt kellene fektetni Melinda tébolyára, melynek tetőpontja lenne, hogy egy hatalmas vihar közben fiával, Somával belesétál a Tisza vizébe, s végül ez okozza a vesztét.
 megértését kérem a kedves zeneszerző Úrnak a változtatásokkal kapcsolatban. 
Hű munkattársa,
Egressy Béni